Kyselina pantoténová, známa aj ako vitamín B5, je jedným z ôsmich vitamínov skupiny B a jedným z deviatich vitamínov rozpustných vo vode. Telo tieto vitamíny využíva priebežne na udržanie správneho fungovania mnohých regulačných systémov, preto ich treba konzumovať denne. Názov tohto vitamínu pochádza z gréckeho slova "pantothen", čo znamená "všade", čo odkazuje na jeho prítomnosť v mnohých rôznych potravinách. Okrem dietetiky sa mu venuje značná pozornosť aj v kozmetickom priemysle.
![HTTPS://ALLNUTRITION.SK/IMAGES/G/FGHGHF_638562197755673029.JPG]()
- Vlastnosti vitamínu B5
- Funkcie a účinky vitamínu B5
- Potreba vitamínu B5 - vekové skupiny
- Zdroje vitamínu B5
- Účinky nedostatku vitamínu B5
- Doplnenie vitamínu B5
Vlastnosti vitamínu B5
Vo svojej prirodzenej forme je kyselina pantoténová látka, ktorá ľahko absorbuje vodu zo svojho okolia, čo znamená, že je hygroskopická. Pri skladovaní v suchých a chladných podmienkach si zachováva svoju stabilitu. Tomuto vitamínu sa venuje veľká pozornosť v organickej chémii, pretože kyselina pantoténová má štruktúru, ktorá jej umožňuje vytvárať komplexné zlúčeniny s využitím v širokom spektre priemyselných odvetví.
Doplnky stravy a kozmetika
Používa sa nielen v potravinárskom priemysle na obohacovanie výrobkov a výrobu doplnkov, ale aj v kozmetike, kde je jej derivát, pantenol, obľúbenou zložkou hydratačných a regeneračných výrobkov na starostlivosť o pleť a vlasy.
Funkcie a účinky vitamínu B5
![Vitamín B5]()
Metabolizmus buniek
Vitamín B5 je základnou zložkou koenzýmu A, ktorý zohráva dôležitú úlohu v bunkovom metabolizme. Koenzým A pomáha premieňať sacharidy, tuky a bielkoviny na energiu, ktorá je nevyhnutná na udržanie všetkých životných funkcií.
Výstavba bunkových membrán
Okrem toho sa vitamín B5 podieľa na syntéze mastných kyselín, ktoré sú nevyhnutné pre stavbu bunkových membrán a produkciu steroidných hormónov, ako je kortizol, ktorý sa podieľa na reakcii organizmu na stres.
Pre červené krvinky
Vitamín B5 je tiež veľmi dôležitý pre tvorbu červených krviniek, čo je dôležité pre udržanie správneho prenosu kyslíka v tele. Vitamín B5 môže podporovať aj regeneračné procesy kože.
Potreba vitamínu B5 - vekové skupiny
Potreba kyseliny pantoténovej sa mení v závislosti od veku, zdravotného stavu a fyzickej aktivity. U zdravých dospelých je odporúčaná denná dávka približne 5 mg denne. Dojčatá a malé deti potrebujú podstatne menej tohto vitamínu, do 1 roka veku je to približne 1,8 mg denne.
Ako deti rastú, ich potreba sa zvyšuje a dosahuje 2 mg vo veku 1 - 3 roky, 3 mg vo veku 4 - 8 rokov a 4 mg vo veku 9 - 13 rokov. Tehotné ženy a dojčiace matky potrebujú 6 mg, resp. 7 mg denne.
Kto ho potrebuje najviac?
Intenzívna fyzická aktivita a chronické ochorenia, ako je cukrovka, zvyšujú potrebu tohto vitamínu. Potrebu zvyšuje aj stres, infekcie a chirurgické zákroky, pretože telo využíva viac zdrojov na regeneráciu.
Zdroje vitamínu B5
![vitamín B5]()
Najlepším zdrojom vitamínu B5 je mäso, najmä vnútornosti (pečeň a obličky). Hydina, ryby a vajcia tiež poskytujú významné množstvo vitamínu B5 s dobrou biologickou dostupnosťou.
Celozrnné výrobky, ako je hnedá ryža, ovos a celozrnný chlieb, poskytujú kyselinu pantoténovú v miernom množstve, ale ich pravidelná konzumácia niekoľkokrát denne môže pomôcť udržať dostatočné množstvo tohto vitamínu v tele.
Strukoviny, ako je šošovica, cícer a fazuľa, a niektoré druhy zeleniny, najmä brokolica, kapusta, zemiaky a sladké zemiaky, tiež obsahujú vitamín B5, hoci v menšom množstve ako živočíšne produkty.
Účinky nedostatku vitamínu B5
![unavená, zoslabnutá žena na pohovke]()
Únava a celková slabosť
Jedným z hlavných účinkov nedostatku je pocit únavy a celkovej slabosti, ktorý je spôsobený poruchou tvorby koenzýmu A, ktorý je kľúčový pre energetický metabolizmus. Bez dostatočného množstva tohto vitamínu má telo problémy s premenou sacharidov, tukov a bielkovín na energiu, čo vedie k zníženiu fyzickej a duševnej výkonnosti.
Podráždenosť, depresia, ťažkosti so sústredením a nespavosť
Nedostatok vitamínu B5 sa môže prejaviť aj problémami nervového systému, ako sú podráždenosť, depresia, ťažkosti so sústredením a nespavosť.
Kožné problémy a strata imunity
Nedostatok tohto vitamínu môže viesť aj k problémom s pokožkou, ako je suchá, šupinatá pokožka a zvýšená náchylnosť na infekcie, a to v dôsledku jeho úlohy pri regenerácii tkanív a tvorbe kožných buniek. Trvalý nedostatok vitamínu B5 môže ovplyvniť aj fungovanie imunitného systému, znížiť jeho schopnosť bojovať proti patogénom a zvýšiť riziko infekcie.
Pálenie nôh
V extrémnych prípadoch môže nedostatok vitamínu B5 viesť k syndrómu pálenia nôh, ktorý sa vyznačuje intenzívnym pocitom pálenia nôh, bolesťou a precitlivenosťou na dotyk. Tento syndróm sa prejavil najmä u vojnových zajatcov počas druhej svetovej vojny, ktorí mali obmedzený prístup k pestrej strave.
Doplnenie vitamínu B5
Doplnky stravy s vitamínomB5 sa dodávajú v "sólovej" forme (bez prídavných látok) aj v kombináciách s inými vitamínmi skupiny B na podporu synergických účinkov týchto vitamínov na organizmus. V doplnkoch s inými vitamínmi skupiny B sa vitamín B5 kombinuje s ďalšími vitamínmi skupiny B, ako sú B1 (tiamín), B2 (riboflavín), B3 (niacín), B6 (pyridoxín), B7(biotín), B9 (kyselina listová) a B12 (kobalamín).
Vitamín B5 je najčastejšie dostupný vo forme pantotenátu vápenatého alebo pantotenátu sodného, ktoré sa v tele dobre vstrebávajú. Pantotenát vápenatý je najobľúbenejšia a najstabilnejšia forma, preto sa uprednostňuje v doplnkoch stravy. Dávky vitamínu B5 v doplnkoch stravy sa zvyčajne pohybujú od 5 mg do 50 mg v závislosti od účelu použitia doplnku a individuálnych potrieb užívateľa.
Existuje aj derivát vitamínu B5 nazývaný pantenol (alebo D-pantenol), ktorý sa často používa v doplnkoch stravy a kozmetike vďaka svojej vynikajúcej biologickej dostupnosti a schopnosti premeniť sa v tele na kyselinu pantoténovú. Pantenol má hydratačný a regeneračný účinok, vďaka čomu je obľúbenou zložkou výrobkov na starostlivosť o pleť a vlasy. Okrem toho pantenol pomáha zlepšovať pružnosť pokožky a podporuje hojenie drobných rán a podráždení.
Zdroje:
- Tahiliani, A. G., & Beinlich, C. J. (1991). Pantothenic acid in health and disease. Vitamins and hormones, 46, 165–228. https://doi.org/10.1016/s0083-6729(08)60684-6
- Freese, R., Aarsland, T. E., & Bjørkevoll, M. (2023). Pantothenic acid - a scoping review for Nordic Nutrition Recommendations 2023. Food & nutrition research, 67, 10.29219/fnr.v67.10255. https://doi.org/10.29219/fnr.v67.10255
Uvedený obsah má iba vzdelávacie a informačné účely. Starostlivo dbáme na jeho vecnú správnosť. Nemá však nahrádzať individuálne rady odborníka, prispôsobené konkrétnej situácii čitateľa.